Benjamin+Franklin

== Benjamin Franklin var en av "[|The Founding Fathers of the United States]", de som enten undertegnet den amerikanske uavhengighetserklæringen i 1776, eller som på annen måte spilte en stor del i den amerikanske revolusjon. Han var et kjent "[|universalgeni]", en person med usedvanlig brede kunnskaper innen forskjellige områder i vitenskap og ofte kunst, på linje med historiske personer som Leonardo Da Vinci og Galileo Galilei. Han var bl.a. en fremragende forfatter, politisk teoretiker, politiker, postminister, vitenskapsmann, musiker, oppfinner, satiriker, sivilaktivist, statsmann, trykker og diplomat. Han har fått tittelen "Den Første Amerikaneren" pga. sitt engasjement for union mellom koloniene og frigjørelse, som talsmann for kolonier i London, og som ambassadør for USA i Frankrike og Sverige. I USA har han fått stor annerkjennelse for sitt arbeid og han pryder blant annet [|100 dollar seddelen] med sitt hode. Han var også en kjent [|frimurer].

Liv og bakgrunn
Benjamin Franklin ble født i Massachusetts 17. Januar 1706. Skolegangen hans var minimal, og han droppet ut av skolen i en alder av kun 10 år. Han trente imidlertid seg selv til å bli en flink skribent gjennom selvstudium. Da Franklin var 12 år begynte han som trykkerlærling for sin eldre bror, James. 3 år senere startet James opp kolonienes første uavhengige avis. Benjamin ble en meget populær karakter i avisen for sine innlegg, skrevet under pseudonymet "[|Ms. Silence Dogood]". Han skrev under pseudonymet pga at James nektet han å skrive i avisen. Dette ble oppdaget da Benjamin var 17 år, og han flyktet derfor til Philadelphia, som han senere i livet regner som sin ekte hjemby. Her fortsatte han jobben som trykker, i noen måneder, før han dro til London for å jobbe der, og returnerte i 1726. Da han var 20 år skrev han [|13 dyder] han skulle prøve å leve etter, som han mente ville gjøre han til et bedre menneske. I 1729 hadde Benjamin åpnet sitt eget trykkeri, og han produserte en egen avis kalt «Pennsylvania Gazette». Denne avisen ble meget populær, og Benjamin skrev selv mange spalter, som senere har blitt en kilde til veldig mange av hans kjente sitater. I mellomtiden opprettet han verdens første abonnementsbibliotek, et bibliotek som baserer seg på medlemskapsavgifter. Dette gjorde han fordi det var veldig dyrt å skaffe seg egne bøker på den tiden. I årene som følger startet han også opp bl.a. byens første brannstasjon, en politipatrulje, og det Pennsylvanske heimevernet. Han ble i 1737 utnevnt til postmester for Philadelphia, og i 1753 postminister for alle de amerikanske koloniene. Han var i 1776 en av de 5 kjent som "[|The Commitee of Five]" som skrev og presenterte uavhengighetserklæringen for kongressen. Da amerikanerne skjønte at det kom til å bli krig mot England, valgte de å sende Benjamin Franklin til Frankrike for å få dem som allierte. De valgte Franklin fordi han var den mest kjente amerikaneren og de mente han ville representere dem på en god måte. Mot slutten av livet sitt arbeidet han for å få opphørt slaveriet. Han befridde alle slavene sine, og ble en av de mest kjente [|abolisjonistene]. Benjamin Franklin døde i Philadelphia 17 April 1790.

Benjamin Franklin var gift med Deborah Read, de hadde 2 barn sammen, og Franklin hadde ett barn til utenfor ekteskapet.

Oppfinnelser og nyvinninger
Benjamin Franklin er kjent for mange oppfinnelser og samfunnsnyvinninger. Blant annet lynavlederen, instrumentet glassharmonika, "pros and cons" konseptet, og bifokale briller. Det som var så spesielt med Benjamin Franklin, var at han ikke valgte å ta patent på noen av oppfinnelsene sine. Som han skrev i [|selvbiografien] sin: "//... as we enjoy great advantages from the inventions of others, we should be glad of an opportunity to serve others by any invention of ours; and this we should do freely and generously//. ". Fra dette sitatet kan man se at drivkraften til Franklin var å hjelpe menneskeheten, og drive utviklingen framover. Han var ingen statisk mann, i form av at han bestemte hva han skulle gjøre ut i fra egne interesser. Men derimot var han en dynamisk mann som arbeidet med det samfunnet rundt han trengte.

Demografi
Benjamin Franklin har hatt en stor innflytelse på feltet befolkningslære. Hans verk "Observations on the Increase of Mankind" (1755), blir betegnet som et av de ledende verkene i 1700 tallets Angloamerikanske demografi, særlig for Franklins «profetiske innsikt». Franklin begynte i 1730-1740 å undersøke befolkningsvekst i Amerika. Han fant ut at landet hadde den raskest voksende befolkingen i verden, og han krediterte dette til kolonienes store tilgang på matressurser og jordbruksland. Dette er en ide som senere blir veldig sentral innenfor demografi, f.eks. brukt av Thomas Malthus. Franklin var også en pioner innenfor slave demografi.

======

Kartleggingen av Gulfstrømmen
Under sin tid som postminister ble Benjamin interressert i Nord-Atlantiske havstrømmer. Han hadde fått høre at det tok britiske postskip flere uker lengre å reise til koloniene, enn det tok vanlige handelsskip. Han etterforsket litt på dette og fikk til slutt greie om at handelsskipene pleide å ta en annen kurs, hvor de unngikk sterke strømmer. Han seilte deretter rundt i Atlanterhavet, og nedtegnet samt ga navn til Golfstrømmen. Til tross for denne oppdagelsen tok det mange år før postskipene endret kurs.

Elektrisitet
Det Benjamin Franklin kanskje er best kjent for, er sitt arbeid innenfor elektrisitet. På hans tid trodde man at det fantes to forskjellige former for elektrisitet, kalt [|glasselektrisitet] og [|lakkelektrisitet]. Benjamin Franklin kom fram til at det egentlig var den samme typen elekrisitet, bare under forskjellig trykk. Han var den første til å gi dem navnene positiv og negativ ladning. Han tok imidlertid feil av [|retningen strømmen gikk], en feil som fortsatt finnes i moderne tid. Han var også den første til å oppdage prinsippet om bevart ladning. I 1750 publiserte han ett forslag for sitt berømte eksperiment for å bevise sin hypotese om elektrisitet. Det innebar å fly en drake i en storm og fange opp lyn med den. Det skulle knyttes en nøkkel til snoren, og dersom snoren avga støt fra statisk elektrisitet når man kom i nærheten, ville det være bevis for Franklins hypotese. Det var åpenbare farer involvert i dette eksperimentet, og det er uklart om han noensinne gjennomførte det selv. Eksperimentene til Franklin gjorde at han etter hvert oppfant lynavlederen. Siden de fleste byggninger var laget av tre på Benjamin Franklins tid, var lynavlederen meget viktig til å forebygge branner.

Benjamin Franklin i en "rap-battle"
media type="youtube" key="TAaE7sJahiw" height="315" width="560"

Digitale:
[] [] [] http://snl.no/Benjamin_Franklin http://www2.hn.psu.edu/faculty/jmanis/franklin/a_b_benf.pdf

Bøker:

Mennesker i tid 2 - Svein Olav Hansen, Audun Bakkerud, Hans-Jørgen Hagen, Olav Hamran, Anne Kjersti Jacobsen, Trond Heum - Cappelen Damm forlag - 2008.