Næringsutvikling

Perioden 1875 til 1905 var preget av modernisering og utvikling av ny teknologi innenfor tradisjonelle næringer, som blant annet fiskeindustrien, trelastnæringen og den kraftkrevende industrien.
 * //__Næringsutvikling:__//**

Eksport av trelast har vært en viktig næringsgren siden 1500-tallet, og fra slutten av 1790-tallet skjøt eksporten virkelig fart. Fra 1840-årene til begynnelsen av 1870-årene ble utførselen av trelast nesten fordoblet, deretter stagnerte den. Men også på 1900-tallet, da industrialiseringen av landet skjøt fart, fortsatte skogsindustri og skogbruk å være viktige næringskjeder.
 * Beskriv trelastnæringen i Norge rundt århundreskiftet, og diskuter hvilke naturgitte og kulturelle fortrinn Norge hadde for utviklingen av denne næringen:**

Norge hadde flere naturgitte og kulturelle fortrinn for utviklingenav trelastnæringen. Skog har alltid dekket et stort Norges areal og skog har vært lett tilgjengelig gjennom tidene. Den industrielle revolusjonen førte til at Norge, som da hadde vært et bondesamfunn, gjennomgikk store endringer, hvor jordbruket ble modernisert. Man fikk en svært voksende industrialisering og urbanisering. Dermed oppsto det et stort, nytt behov for trelast innenlands til utbygging av industri og boliger i de nye byene, og en omfattende dampsagnæring vokste frem.

Treforedlingsbedrifter startet å produsere tremasse ved hjelp av mekanisk sliping, fra 1860-årene. Etterspørselen etter papir var økende på internasjonalt basis,og i 1880-årene var Norge Europas ledende eksportør av mekanisk tremasse. Norge lå helt i tet sliperiteknisk, i europeisk målestokk. Bedriftene gikk over til å produsere papir og cellulose gjennom en kjemisk prosess, mot slutten av 1890-årene. Grovhogd flis ble laget ved å bli kokt under trykk og tilsatt kjemikaler. Ny teknologi og høye investeringer var nødvendig for denne produksjonsmåten. Tremasse ble produsert med norske maskiner i bedrifter av nordmenn, mens Borregaard ved Sarpsborg ble etablert som cellulosefabrikk av britiske interesser i 1889. Fra Storbritannia ble både maskiner, kapital og produksjonsmåter importert. Borregaard hadde over 2000 arbeidere i 1909 og var landets største industriarbeidsplass. Hundretalls treforedlingsanlegg ble etablert langs kysten i Sør-Norge, de aller fleste på Østlandet. Skogsindustri og treforedling var en viktig motor i Norges modernisering, vekst og velstandsutvikling fram til den første verdenskrigen.


 * Beskriv fiskerinæringen i Norge rundt århundreskiftet, og diskuter hvilke naturgitte og kulturelle fortrinn Norge hadde for utviklingen av denne næringen**.

Langs kysten begynte folk å utvinne flere nye produkter av fisken. Den ble brukt til å lage mel og olje, samt eksport av fersk og saltet sild. Hermetikkindustrien spesielt hadde stor betydning for eksporten. På slutten av 1800 tallet gikk Christian Bjelland fra å legge krydret ansjos i tretønner, til å legge dem i blikkbokser. Etter hvert begynte han også å legge brisling, altså sardiner, på boks. På 1900 tallet var det over 1000 mennesker sysselsatt i hermetikkindustrien, 60 % kvinner. Antallet hermetikkfabrikker ble tredoblet fra 1903 til 1915, antallet årsverk firedoblet og eksporten ble 14 ganger større. Denne virksomheten var likevel liten i forhold til trefordelingsindustrien. Så Norge hadde mange fordeler innenfor fiskeindustrien med den lange kystlinjen og innsjøene. Det ga lett tilgang til fisk, og det gjorde at flere fikk jobb.


 * Beskriv den kraftkrevende industri i Norge rundt århundreskiftet, og diskuter hvilke naturgitte og kulturelle fortrinn Norge hadde i utviklingen av denne næringen.**

Den kraftkrevende industrien har betydd mye for Norge og dens utviklingen. Det er en industri som anvender store mengder elektrisk energi i dens produksjonsprosess, de står for mer en 1/3 av Norges totale elektrisitetsforbruk. Med dette er det mye elektrometallurgisk og elektrokjemisk industri. I Norge var det største segmentet av industrien smelteverksindustri, med produksjon av ferrosilisium, silisium, ferrokrom, karbider og cynamid, og elektrolysebasert industri, med aluminiumproduksjon fra saltsmelter og sink, nikkel, kobolt og kobber.

Det slo igjennom 1905, det var ny teknologi som hadde gjort det mulig å bruke fossefall som elektrisitet. Gjennombruddet i 1905, med kraftkrevende industri, sysselsatte mange som før hadde vært arbeidsledige. De nye etablerte industriene måtte nå tilrettelegges for fossefallene som også førte til nye industristeder og flere steder var det hovedvirksomheten i lokalmiljøet. Gruvedriften fikk også stor fremgang og smelteverk vokste seg også store

Elkem kraftverk er en industri som driver med akkurat kraftkrevende industri. Det ble startet av Sam Eyde, født 1866. Han var blandt annet med å starte Norsk Hydro. Elkem kraftverk feriet i 2004 sitt 100-års jubilet som kraftverk. I 1904 drev de med elektrometallurgiske prosesser. Kraftverket driver fortsatt med metall og er ledene på miljøvennelig produksjon av metallprodukter og materialer.

Norge har mange fossefall som trengs for å praktisere kraftkrevende industri, dette er et naturgitt fortrinn landet har. Dette var en viktig årsak til at akkurat kraftkrevende industri kunne etablere seg. I begynnelsen ble denne elektrisiteten som ble laget brukt til belysning, varme og telefon, produkter som kom godt med og var mest nødvendige. Noe av de kulturelle fordelene Norge fikk, var at det kom både lys og varme i norske hjem og de små industriene utvidet seg. Med dette ble det også nye arbeidsplasser og en ny mulighet til å få ny kompetanse i kommunen. Den første kommunale elektrisitet ble grunnlagt i Hammerfest i 1890, og de var også først med å etablere gatelys langs veien. 



Kilder:

__Mennesker i tid__. Oslo: Cappelen Damm, 2008. Bok 2: Stugu, Ola. __Norsk historie etter 1905__. City: Det Norske Samlaget, 2011. http://no.wikipedia.org/wiki/Industrialiseringen_i_Norge http://web.hist.uib.no/digitalskolen/oe/nohist.htm http://www.regjeringen.no/nb/dep/nhd/dok/veiledninger_brosjyrer/2005/Faktahefte-om-norsk-naringsliv/11.html?id=275583 http://www.elkem.com