Statsutvikling

=Statsutvikling=

Kongeriket Norges Hypotekbank
Kongeriget Norges Hypotekbank var en Norsk statlig bank opprettet i 1851. Bankens hovedsete lå i Kristiania. Den ble ledet av 3 medlemmer. En skulle velges av Kongen mens 2 skulle velges av stortinget. I 1881 ble det besluttet å opprette kontorer i Bergen, Trondheim og Tromsø. Grunnfondet var opprinnelig på 2 millioner kroner, men i 1905 var det på 19.5 millioner kroner og et reservefond på 1 million kroner. I 1965 gikk hypotekbanken inn i Statens Landbruksbank.
 * //Gjør greie for hva som var bakgrunnen for opprettelsen av Kongerige Norges Hypotekbank og drøft hvilke politiske og økonomiske interesser den fikk for Norge//**.

 Staten tok for eksempel initiativ til å kjøpe inn det første dampskipet i Norge, og den opprettet en hypotekbank som ga billige lån til jordbruket. Dens formål var å opphjelpe næringene, først og fremst jordbruket, gjennom å gi billige amortiseringslån mot pant i fast eiendom.
 * Politiske interesser **

Hypotekbanken gjorde det mulig for bøndene å investere i nye redskaper uten at de måtte ta opp dyre, private lån. Det ble også bevilget statlige stipender til unge teknikere som ville reise til utlandet for å lære seg tidens nye teknologi. Utbyggingen av bankvesenet (sparebanker og aksjebanker) bidrog virkningsfullt til å møte det nye næringslivets kredittbehov og gjøre slutt på den tidligere økonomiske avhengighet av København og særlig av Hamburg.
 * Økonomiske interesser **

Indredepartementet
Indredepartementet var et innenriksdepartement som ble dannet i 1846 og lagt ned i 1902. Departementet fikk ansvar for en rekke punkter, men hovedsakelig ting som vei, handel, industri og kommunikasjon. Det var flere årsaker bak opprettelsen av indredepartementet. Saksmengdene i regjeringskontorene økte, man fikk flere kontorer og en økning i ansatte. Men hovedgrunnen var at man mente at den daværende departementsordningen ikke dekket næringsveiene godt nok, spesielt handelen, noe som var et økende problem for et Norge i utvikling.

En viktig funksjon indredepartementet hadde var at det fungerte som en kobling som reorganiserte de forskjellige gamle departementene man hadde i 1814 og de siste hundre årenes mer spesialiserte direktorater og departementer.
 * De politiske virkningene **

En ting er at man med dette departementet samlet mange av de økonomiske saksområdene. En annen ting er at man fikk en bedre håndtering av oppgavene, med mer bemanning og mer kunnskap. I de drøye 50 årene departementet eksisterte var det et av de største departementene og et av de mest aktive, samtidig som det var en veldig stor faktor i de store endringene i samfunnet på slutten av 1800-tallet.
 * De økonomiske virkningene **

Konsesjonslovene
==

Det var ikke mange i Norge som så industrimulighetene i den norske naturen. Noen menn utnyttet dette, og kjøpte opp blant annet fosser fra private bønder. Mange av kjøpene ble gjort av utenlandske selskaper, og i 1906 var over 3/4 av de utbygde fossene eid av utlendinger. Dette skremte mange i Norge, og de som styrte vedtok i 1906 "panikklovene" i en fei. Disse lovene krevde at kjøperen måtte få "Konsesjon" (tillatelse fra offentligheten) for å kunne kjøpe og bygge ut en foss.

I 1909 kom de endelige konsesjonslovene. Disse lovene sa at hvis man skulle kjøpe og bygge ut et elektrisitetsverk måtte man bruke norske materialer og arbeidere. Man måtte også sørge for billig kraft til lokalsamfunnet, og betale skatt på vanlig måte. Lovene inneholdt dessuten prinsippet om heimfallsrett. Dette innebar at selskapet som kjøpte en naturressurs måtte gi tilbake ressursen og utbygninger til statlig eie etter mellom 60 til 80 år uten at staten måtte betale noe. Disse lovene ble vedtatt for å sikre framtidig kontroll over norsk økonomi og politikk. Man kunne gi eksempler på steder hvor utenlandske selskaper fikk en så stor eierandel at de blandet seg inn i lokal politikk. Motstanderne av konsesjonslovene derimot mente de gikk i mot den private eiendomsretten som stod sterkt i grunnloven.

I ettertid ser man at Norge til tross for manges bekymringer om at konsesjonslovene ville holde Norge tilbake i industrialiseringsprosessen gjorde store framskritt teknologisk og industrielt i årene etter 1909. I tillegg hjalp lovene til med å støtte lokal arbeidskraft og sørget for at utbyggingen kom det lokale samfunnet til gode. Konsesjonslovene tillot også myndighetene å kontrollere utviklingen i økonomien. De kom også med prinsippet om at naturressursene skulle komme alle til gode.

=Kilder=


 * []
 * []
 * []
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 13px;">[]
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 13px;">[]
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 13px;">[]
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 13px;">@http://www.nsd.uib.no/polsys/data/forvaltning/enhet/127/endringshistorie
 * <span style="background-color: #ffffff; font-family: arial,times; font-size: medium;">(2008). //<span style="font-family: arial,times; font-size: medium;">Mennesker i tid //<span style="background-color: #ffffff; font-family: arial,times; font-size: medium;">. Oslo: Cappelen Damm.


 * <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 13px;">Aschehougs norgeshistorie, bind 8, side 60