Den+norske+nasjonalismen

Historikere er uenige om hva vi kan si om den norske nasjonalismen før år 1814, men det fantes en norsk patriotisme blant studenter og unge embetsmenn. De stilte blant annet et krav om en egen norsk bank og eget universitet. Ettersom mye annet var underlagt Danmark.
 * Nasjonal og kulturell samhørighet **

 Norsk nasjonalisme har skapt samhørighet på flere plan. Fellesskapsfølelsen ble dessuten styrket av konflikten med Sverige på slutten av 1800 tallet. Den slo for fult ut under krigen, når det eneste holdepunktet for folk flest, var nasjonaliteten sin.

 Etter 1814 ble det satt i gang et kulturelt prosjekt, som gikk ut på å bygge den norske nasjonen. De ville skape en norsk nasjonal identitet, basert på felles språk, kultur og historie. I 1840/1850 årene reiste vitenskaps folk rundt på bygdene og samlet inn språkprøver, eventyr, sagn, myter og folkeviser. Disse innsamlingene la grunnlaget for et norsk skriftspråk, og en norsk kultur.

 Det fantes også praktisk nasjonsbygging, der moderniseringen av landet sto sentralt. Veier, jernbaner og telegrafnett bandt landet fysisk sammen. Det ble etablert økonomiske institusjoner og lagt vekt på å få i gang industiutviklingen. Den norske nasjonalismen var også en drivkraft for demokratisk utvikling. Det var ikke lengere bare embetsmennene som hadde politisk innflytelse, også bøndene og middelklassen fikk mer og mer gjennomslag for sine politiske krav.


 * Konflikter og Undertrykkelse **

 Nasjonalismen forutsatte blant annet at folket innenfor en nasjonalstat var etniske og kulturelt ensartet. Dette skapte altså et problem når det gjalt minoritetene. I Norge bodde det samer, kverner, skogfinner, romfolk og jøder, altså folkegrupper med eget språk og egen kultur. Disse minoritetene ble sett på som et stort problem. Politikken så på de som fremmede og stengte dem ute fra landet eller tvang dem til å bli "norske". For minoritetene virket derfor den norske nasjonalismen undertrykkende.

 Det oppsto også en konflikt, eller en uenighet mellom Knud Knutsen og Ivar Aasen når det gjalt språket. De var uenige om hvordan de skulle fornorske det.


 *  Landsmålbevegelsen og Riksmålbevegelsen. **

Den viktigste oppgaven i årene etter 1814 ble da å skape et eget norsk skriftspråk. Det utviklet seg etter hvert to ulike retninger innenfor det norske skriftspråket, etter at det oppsto uenighet mellom språkforskere. Språkstriden ble en viktig del av den politiske mobiliseringen hvor høyre og venstre sto til støtte for hver sin målform. Knud Knudsen på den ene siden, og Ivar Aasen på den andre siden. I 1840 – 1850 årene skrev Knut Knudsen flere artikler, der han mente skriftspråket måtte bygge på daglitalen som var i byene, og at den så måtte fornorskes ved utbytting av danske ord, lyder og vendinger. I begynnelsen kalte Knudsen språkformen sin for «Landssproget». Men da Aasen lanserte navnet «Landsmaalet» måtte han finne på noe annet. Fra 1887 av bruke Knudsen betegnelsen «rigsmål» på målformen sin, slik de gjorde det i svensk å tysk. Den andre retningen ble fremmet av dikteren Ivar Aassen, som mente at utgangspunktet til skriftspråket skulle være dialektene slik de ble snakket rundt om på bygdene. Han skapte da et nytt skriftspråk ved å samle inn dialektprøver. Målformen hans ble da kalt «Landsmaalet». Både riksmål og landsmålet fikk sine tilhengere og forkjempere i andre del av 1800-tallet

I 1885 var det et flertall for det nye partiet venstre i stortinget. En del stortingsmenn fra den politiske venstresiden rettet en henvendelse til stortinget der de ba om at «Landsmaalet» skulle likestilles med «riksmål». Det betydde at målformene ville få lik status i det offisielle Norge. Stortinget vedtok forslaget med 78 mot 31 stemmer. Dette markerte starten på en språkstrid som kom til å strekke seg langt frem i tid. Det ble samtidig bestemt at lærerne skulle kurses i landsmål, slik at de kunne undervise i det. Vedtaket ble kalt Jamstellingsvedtaket som innebar at Norge fikk to offisielle skriftspråk. I 1907 organiserte riksmålforkjemperne seg i Norsk riksmålsforbund med Bjørnstjerne Bjørnson som leder, og det ble så en kamp om den politiske og kulturelle ledelsen. Med høyre for riksmålet, og venstre for Landsmålet. Opposisjonen av bønder og radikale by borgere samlet seg i partiet Venstre, og sympatiserte med landsmålbevegelsen, mens de fleste by-borgere i de urbane strøkene sympatiserte seg med høyre.
 * Jamstellingsvedtaket **


 *  Nansen og Amundsen **

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Slutten av 1800-tallet var tiden for de store oppdagelsene. De europeiske stormaktene la under seg det meste av Afrika og Asia. Samtidig begynte den norske utforskningen av nordområdene. De to mest kjente polfarerne var Fridtjof Nansen og Roald Amundsen.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Fridtjof Nansen ble født i Aker i 1861 og var en norsk polfarer, naturforsker og diplomat. Han er mest kjent for sine ekspedisjoner. I 1888 krysset han Grønland på ski, men denne ferden var bare en test til en langt større oppdagerferd til Nordpolen. Da Nansen var en vitenskapsmann ønsket han å teste ut sin teori om at polarisen drev nordover fra Sibir og over Polhavet til Grønland. Derfor ville han la seg drive med isen i et særskilt konstruert fartøy, for om mulig passere Nordpolen. Ekspedisjonen hans ble møtt med stor skepsis av utenlandske polarforskere, men stortinget bevilget et bidrag til ekspedisjonen, og sammen med penger fra Kongen og en gruppe privatpersoner ble ekspedisjonen finansiert. I 1893 dro de med båten Fram, og ekspedisjonen ble vellykket. Underveis drev de med forskning, og de kom tilbake etter tre år med en helt ny oppfatning av nordpolbassenget. Også ved senere ekspedisjoner ble det foretatt målinger som har vært viktige for kunnskapen vår om klimaforhold, havstrømmer, meteorologi osv.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">I tillegg til å være forsker og polarhelt var Fridtjof Nansen politiker og diplomat. Etter første verdenskrig arbeidet han for løslatelse av krigsfanger og hjelp til flykninger. Han var Norges representant i Folkeforbundet der han i 1921 ble utnevnt til høykommissær for flykninger. I 1922 fikk han Nobels fredspris for sitt humanitære arbeid.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Roald Amundsen ble født i Borge i 1872 og er kjent som polfarer, oppdager, forsker og flypionér.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Målet til Amundsen var i utgangspunktet å foreta jordmagnetiske målinger og observasjoner av den magnetiske Nordpol, og lokalisere den. Da Amundsen begynte opprustningen til en ekspedisjon til Nordpolen hevdet andre oppdagere at de allerede hadde nådd den, og han la om planene sine i all hemmelighet. Det nye målet var Antarktis. Det var ikke bare Amundsen som hadde dette som mål, det hadde også engelskmannen Robert Falcon Scott. I et kappløp om å nå Sørpolen først vant Amundsen som nådde Sørpolen den 14. desember i 1911, 5 uker før Scott ankom. Selv om det var få vitenskapelige resultater fra denne ekspedisjonen var erobringen av Sørpolen det viktigste målet.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">I 1918 satte Amundsen endelig kurs for Nordpolen. Utrustet med apparater for oseanografisk, meteorologisk og jordmagnetisk forskning var dette den største og best utrustede polarekspedisjonen til da. Denne ekspedisjonen blir sett på som en av de viktigste forskningsferdene i Arktis gjennom alle tider.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Disse ekspedisjonene var store mediebegivenheter i samtiden, og Nansen om Amundsen ble hyllet som nasjonale helter da disse polekspedisjonene spilte en stor rolle for den norske nasjonalfølelsen rundt århundreskiftet. Ekspedisjonene vakte stor internasjonal oppsikt, og polfarerne ble ikke bare hyllet i Norge, men også i utlandet. Noe som også bidro til en enda større nasjonal stolthet. Lille Norge ble satt på kartet og kjent av verden som en polarnasjon.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Jeg tror ikke det bare var de geografiske oppdagelsene til Nansen og Amundsen som bidro til den nasjonale følelsen. Polfarerne hadde en identitet som det norske folket ville bli gjenkjent etter, og de bidro til å brygge en norsk identitet. De ble forbilder å skulle representere det som var typisk norsk. De var eventyrlystne og kjempet mot naturkreftene på ski, og de var uovervinnelige. De hadde respekt for naturen, og da de under polekspedisjonene brukte inspirasjon og erfaringer fra den norske hvalfangstkulturen, og med klær som var levert fra samene, og bruken av skiene som genuint var en norsk oppfinnelse, så viste polfarerne resten av verden hva det norske levesettet dugde til. Det gav vår nasjon grunn til å være stolte, selv uten å invadere et naboland eller å undertrykke en minoritet. Polarheltene ble "malen" på en nordmann i nasjonalismen, en tid hvor det var viktig å finne en nasjonal selvfølelse og å etablere en norsk identitet. Vi kan den dag i dag kjenne oss igjen, hvor vi er en skinasjon som liker å tro at vi er best i alt.

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Kilder:

<span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Hansen, Bakkerud, Hagen, Hamran, Jacobsen og Heumm, 2008, Mennesker i tid 2, side 180-194, Utgave 1, Opplag 1, Cappelen Damm AS

<span style="color: #3b5998; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">@http://no.wikipedia.org/wiki/Nasjonalsosialisme <span style="color: #333333; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;"> (sist endret 6. November 2012)

<span style="color: #3b5998; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">@http://snl.no/Fridtjof_Nansen

<span style="color: #3b5998; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">@http://www.polarhistorie.no/personer/roald_amundsen

<span style="color: #3b5998; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">@http://www.minervanett.no/norske-helter/ <span style="color: #3b5998; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Nasjonalsosialisme - Wikipedia <span style="font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">Norsk boken